Medonosno bilje |
Odgovori ![]() |
Stranica <1234> |
Korisnik | ||
flox ![]() Novo sjeme ![]() ![]() Pridružen: 12 Siječanj 2012 Lokacija: Croatia Status: Offline Bodovi: 8 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Schumy,
Zanima me još malo lavanda ako mi možeš pomoći, naime imam zasađen grm lavande u tegli (kontinentalna Hrvatska) i već je dosta velik. Iako se jako dobro drži, zanima me da li ga mogu malo obrezati, jer sam primjetila suhe izdanke između grančica sa listićima?
Bojim se da mu ne nanesem više štete nego koristi...
![]() |
||
![]() |
||
Sponzorirani linkovi | ||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Flox, obavezno ga "čisti" i prorjeđuj, svake se godine berba i obavlja na način da se kompletne grančice u cvatu sve odrežu....
schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
flox ![]() Novo sjeme ![]() ![]() Pridružen: 12 Siječanj 2012 Lokacija: Croatia Status: Offline Bodovi: 8 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Hvala ti, bojala sam se da ga sad ne smijem dirati jer ne cvate. |
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Flox ne ga sada zimi obrezivati, čekaj veljaču/ožujak i kada krene vegetacija onda obrezuj, isto kao i vinovu lozu, masline, ruže i sve normalne biljke "lišćare" koje uvijek tjeraju ciklus vegeacije početkom proljeća. Pozdrav..........schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
Andina ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Neukroćena biljka ![]() ![]() Najljepši vrt pod kišom 2014 Pridružen: 31 Srpanj 2011 Lokacija: Zagreb Status: Offline Bodovi: 3306 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Tvoji tekstovi o medonosnom bilju su vrlo zanimljivi i korisni. Konkretno, ja sam do sada znala samo to da pčele skupljaju pelud i od njega prave med, ali koliko je koja biljka korisna pčelama, nisam imala pojma. Čitam da je pčela sve manje i zato trebamo naučiti kako im pomoći da se razmnože.
|
||
“Cvijeće su riječi koje čak i malo dijete može razumjeti”.
Artur C. Coxe (američki svećenik i pjesnik) |
||
![]() |
||
gospina trava ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Cvjetni guru ![]() ![]() Pridružen: 11 Svibanj 2010 Status: Offline Bodovi: 5954 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Pozdrav svima! Schumy hvala na tvojoj žlji da sa nama podijeliš svoje znanje i iskustvo.
U pogledu lavande. Ja sam na kontinentu. Imam lavandu 8 godina, posađenu vani, na dijeli gdje skoro da i ne dobije kiše. Promjera je 1 metar. Svake godine obilato cvate, nakon cvatnje ju rekla bi, drastično orežem. Skoro do drvenastoga dijela. Ona do jeseni dovoljno potjera i grančice su dovoljno čvrste da se zimi ne smrznu. Raste na predjelu sjeveroistoka i dosta je izložena vjetru. Smatram da je lavanda otporna biljka koja voli škrto tlo i malo vode. Uništava ju korov i ne pašu joj plodna tla i puno vode. 4 lavande sam zasadila u normalnu zemlju i te godine su bile kilavile. Iduće godine sam ih izvadila, napravila veće rupe 500x500x500 mm, napunila sa šoderom i ponovo posadila. Tada su krenule, i sad lijepo napreduju. Ovo je moje iskustvo sa lavandom na kontinentu. Naša članica mislim da joj je nick Zagorka se bavi isto pčelarenjem i uzgaja veće površine lavande za pčelinju ispašu. Vjerojatno mije vidjela ovu temu. @Enrikova Nona, ja sam lani naručila sjeme facelije iz Aukcije hr. i izgledala mi je drugačije. |
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Andina, hvala na podršci, da te malo ispravim (bez uvrede): Pčele sakupljaju nektar i od njega preradom i složenom vrstom fermentacije i dodataka enzima proizvode med. Kada pčela donese nektar iz prirode u košnicu njegov sastav je 80% voda, 20% nektar, kada ga preradi zreli med ima 80% meda, do 20% vode. Pelud (cvjetni prašak) pčele skupljaju za svoju prehranu - to je "pčelinji kruh". Također složenom fermentacijom i dodatkom enzima nastaje perga - to je zreli prerađeni pelud koji pčele pohranjuju u prazno saće nabijanjem glavicama po njemu.... Pozdravljam želju da se pčele očuvaju, veliki Einsteun je jednom rekao (citat)......kada na Zemlji nestane pčela, čovjeku je preostalo još 4 godine opstanka na našem planetu...... Pozdrav.........schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
flox ![]() Novo sjeme ![]() ![]() Pridružen: 12 Siječanj 2012 Lokacija: Croatia Status: Offline Bodovi: 8 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Gospina travo, a kako si ju razmnožavala?
Da li je dovoljno da cvjetove stavim u vodu prvo ili ih odmah zapiknem u zemlju?
Da li se to isto može raditi na proljeće?
Toliko je pitanja....
![]() |
||
![]() |
||
gospina trava ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Cvjetni guru ![]() ![]() Pridružen: 11 Svibanj 2010 Status: Offline Bodovi: 5954 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Ja sam kupila gotove biljke. Probala sam raznmožavati, ali nisam uspjela. Mislim da grančica mora biti poludrvenasta i imati "PETU".
@Sanja 123 je postavila vrlo korisnu literaturu u rubriku "Literatura o...-".Između ostaloga i ovu knjigu. Tu ćeš naći više : ]http://www.scribd.com/doc/30806924/Abeceda-vegetativnog-razmno%C5%BEavanja |
||
![]() |
||
gospina trava ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Cvjetni guru ![]() ![]() Pridružen: 11 Svibanj 2010 Status: Offline Bodovi: 5954 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Kažu da ukoliko nestane pčela ubrzo će nastupiti glad, jer neće imati tko oprašivati biljke. |
||
![]() |
||
Andina ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Neukroćena biljka ![]() ![]() Najljepši vrt pod kišom 2014 Pridružen: 31 Srpanj 2011 Lokacija: Zagreb Status: Offline Bodovi: 3306 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Eto vidiš da nemam pojma. Sramota me i priznati! ![]() Hvala ti što mi pružaš šansu da naučim nešto korisno. Za literaturom o pčelarenju nikada ne bih posegnula, a zahvaljujući tebi, sada ću u knjižnici ipak potražiti knjigu o tome. |
||
“Cvijeće su riječi koje čak i malo dijete može razumjeti”.
Artur C. Coxe (američki svećenik i pjesnik) |
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Gospina travo, pčele medarice apis mellifera oprašuju 70÷80 % cvjetova cvjetnica, ostatak od 20÷22% otpada na vjetar, i ostale kukce oprašivače (bumbari, bumbare, solitarne pčele...)
Pozdrav...............schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
gospina trava ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Cvjetni guru ![]() ![]() Pridružen: 11 Svibanj 2010 Status: Offline Bodovi: 5954 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
fala
|
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Molim, volim kada pitate o "mome" području interesa pa ću objaviti i novih tema o kaktusima, po vrstama i po načinu uzgoja....
Pozdrav......schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
gospina trava ![]() Profil člana
Pošaljite privatnu poruku
Pronađi poruke člana
Poseti WEB site člana
Dodaj na listu prijatelja
Cvjetni guru ![]() ![]() Pridružen: 11 Svibanj 2010 Status: Offline Bodovi: 5954 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Interesantno za pročitati, a možda se nešto i pokrene :
http://ziviselo.com/clanci/otvoreno-pismo-pcelara-ministru-poljoprivrede-hitno-zabranite-pesticide-na-bazi-neonikotinoida/ |
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Dobro si to našla, ovo je "peticija razuma" pravih ljubitelja pčelarstva, samo kod nas u Hrvatskoj imamo mnogo "gluhih ušiju", tako da će se opet koplja lomiti oko tvrdnji......"da bi bili konkurentni u Europi, moramo upotrebljavati sintetička umjetna gnojiva i prihranu kultura preko lista (Laso, Gaucho, Poncho...)"....... To su komercijalni nazivi za najotrovnije preparate za tretiranje kultura u poljoprivredi na bazi neonikotinoida (kompliciran naziv za otrove na bazi nikotina....), koji u kombinaciji sa određenim fungicidima djeluju i do 1000 puta otrovnije i pogibeljnije za pčele od svih do sada poznatih.... Ove preparate je zabranila Engleska, Francuska, Nordijske zemlje, ali nažalost nakon svog gorkog iskustva u pomoru pčela i pogibeljnog djelovanja na populaciju pčela u tim zemljama nakon upotrebe ovih otrova... Osobno mislim da je vrijednije očuvati kukca koji oprašuje i do 80% kompletnog cvjetnog fundusa u Prirodi nego "trčati" za proizvodnjom 20-tak% veći prinos u hrani, koja je ionako zatrovana ovim malo prije pomenutim preparatima..... Pozdrav..........schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Dobro jutro, objavljujem novu medonosnu biljku, - to je šafran, poznatiji ljubiteljicama ukrasnog cvijeća kao crocus (krokus). Rana je i nenadoknadiva medonosna biljka u rano proljeće za razvoj najboljih i najjačih pčelinjih društava...Iako najčešće cvate početkom ožujka, uslijed promjene općih klimatskih uvjeta u novije se vrijeme pojavljuje već početkom veljače, pogotovo ako je zima suha kao što je to slučaj ove godine....
Zato je i ova objava "just in time" tj. baš na vrijeme! Pogledajmo moje "štivo" zajedno...... Naziv: ŠAFRAN, KROKUS, KAĆUN, PROLJETNI ŠAFRAN, PITOMI ŠAFRAN Latinski naziv: CROCUS SATIVUS L. Engleski naziv: Crocus, saffron ![]() Sl. 1. Šafran u svome prirodnom staništu Šafran (krokus, kaćun, proljetni šafran, pitomi šafran) je otporna lukovičasta trajnica iz obitelji perunika (Iridaceae). Šafran je poznat kao najskuplji začin na svijetu. Kratka sezona cvata – tek tri sedmice u godini, kao i mukotrpno branje i dugotrajan proces proizvodnje čine ga skupljim od svih drugih začina. Iz svake lukovice šafrana u jednoj sezoni izraste dva do devet cvjetova ljubičaste do plave boje od kojih svaki ima narančasto-crveni tučak sa tri prašnika duljine od oko 3cm. Naziv "šafran" mu potječe iz perzijske riječi koja u prijevodu znači "budi žuti". Porijeklom je najvjerojatnije iz Grčke i sa Krete, pa mu latinski naziv "crocus" potječe po Grčkoj postojbini – otoku Krokos, gdje se i danas, uz Kozanis uzgaja. Prvobitna mu je postojbina – Grčka smještena u istočnom dijelu Mediterana, koji je u grčko-perzijskim ratovima bio stalno poprište ratnih sukoba, s jedne strane grčkih gradova-državica (Sparta, Atena, Solun...), a sa druge strane tvorca Perzijskog carstva Kira Velikog, kasnije Darija I. Velikog, (koji je sagradio novu prijestolnicu Perzije čuveni Perzepolis), pa je šafran vjerojatno prenesen na perzijski dvor, koji je u to doba bio raskošno sastajalište raznih kultura i gdje su kulinarske delicije bile prepoznate uporabom ovoga dragocjenog začina, koji svoju slavu pronosi iz tih pradavnih vremena do dana današnjeg. Danas mu se područje interesa čovjeka ograničava skoro isključivo na uporabu u kulinarstvu. Pronosi vrijednost kao najskuplji začin na svijetu, sa cijenom od oko 5 do 15 Eura po gramu! Godišnja proizvodnja u svijetu mu je oko 200 tona, najviše se uzgaja u Iranu (oko 180 tona), a ostali proizvođači nalaze se u "Mediteranskom prstenu", te su redom, Francuska, Španjolska, Maroko, Grčka (Krokos, Kozanis), Turska (Safranbol), Italija te dublje u Europskom kopnu - Austrija, gdje se uzgaja Panonski šafran. Kuriozitet je podatak da se za proizvodnju jednog kilograma ovoga začina, mora ubrati oko 80.000 do 150.000 cvjetova (*neki izvori govore i o 400.000!!), na površini od oko 1000 kvadratnih metara! Dnevno se može ručnim radom ubrati izmedu 60 do 80 grama. Šafran se uobičajeno koristi kod ribljih jela i jela s rižom u nekim nacionalnim kuhinjama. Francuzi ga neizostavno koriste pri spravljanju riblje čorbe (bouillabaisse), Španjolci njime obogaćuju paellu i arroz con pollo, piletinu s rižom. U Italiji je uobičajeno šafranom začinjati rižoto Milanese. Osim tih tradicionalnih jela šafran se izvrsno slaže s povrtnim i mesnim juhama, krompirima, pilećim mesom ili jelima s paprikom. Šafran cvate samo jednom u godini, u ožujku (3 mjesec), i to samo dva do tri tjedna, pa ako je nestabilno vrijeme, iskorištenje je ništavno i rod te godine propada. Koristi se samo tučak osušenog cvijeta (ženski spolni organ), koji je formiran u tri segmenta, koji su žuti i blago krajevima savijeni prema stapki. Muški dio cvijeta (prašnici), za kulinarstvo su neiskoristivi kao začin, a jedino pri uporabi otpuštaju žutu boju, dok je sam okus neprepoznatljiv. Danas je poznato više od 100 sorti šafrana, a prenesen je posredstvom čovjeka po cijelom svijetu. Većina ih cvate u veljači (2 mjesec) i ožujku (3 mjesec) cvjetovima u žutoj, bijeloj, ljubičastoj boji i raznim kombinacijama ovih boja koje čine varijetete koji se svake godine obnavljaju u još raznolikijim bojama, i to najviše posredstvaom – medonosne pčele, koja neumorno oprašuje ovu proljetnu cvjetnicu. Šafran kojega poznajemo iz prirode je crocus vernus, samonikla trajnica koje je obično svjetlije (bljeđe) ljubičaste boje i koja za pčelarstvo ima veću vrijednost od pitomog šafrana crocus sativus, koji je pitoma vrsta šafrana i kojega ljudi uzgajaju u gredicama oko svojih kuća i domova, te vrtlara koji se brinu za hortikulturu gradskih parkova u pojedinim gradovima. Šafran je visok do 10 cm, u nadzemnom dijelu biljke a ima lukovicu (podzemni dio biljke), koja se, ako ostane u tlu iza cvatnje dijeli na 6 jednakih dijelova, tako da u prirodi, ako se ne devastira područje gdje raste, može za dugo, dugo godina osigurati prelijepe pejsaže ljubičastog saga koji razgaljuje dušu svakom ljubitelju prirode i najavljuje dolazak proljeća. Pojavljuje se odmah nakon snijega, čim vrijeme malo zatopli, pa iz zemlje niknu trubasti cvjetovi sa tučkom (njuškom) i prašnicima žute do crvenkaste boje. ![]() Sl. 2. Proljetni šafran – u rano proljeće šafran se počinje pojavljivati uvijek na svojim staništima u bezbrojnim varijacijama boja sa dominantnom "lila" bojom koja mu je zaštitni znak….. Šafran ima cvijet koji je zvonolikog oblika, sa šest latica, žutim tučkom i tri žuta prašnika. Listovi kod šafrana su dugački, uski, nenazubljeni, tamonozeleni sa prepoznatljivom bijelom razdjelanicom - linijom uzduž lista, list se pojavljuje nakon cvatnje. Voli sunčan ili polusjenovit položaj, te bogato i vlažno tlo. Razmnožava se diobom lukovice u jesen. ![]() Sl. 3. Proljetni šafran – crocus vernus, na proljeće oboji sjenovite proplanke u našim šumama bliedom ljubičastom bojom, najavljujući – proljeće. Doba zime, nepovratno je prošlo! Šafran je mednonosna i peludnosna biljka, koja pčelama daje u ovo osjetljivo godišnje doba "ni zime-ni proljeća" daje veće količine peluda, pa se u košnicama može par dana sa lijepim vremenom može naći dosta velik unos ovoga pčelinjeg "kruha". Nektara daje manje, gotovo neznatno, ali ima dostatno za prvi proljetni razvoj i kretanje legla u pčelinjem društvu... ![]() Sl. 4. U prirodi pčele posjećuju ovakve "kolonije" šafrana koji ih mami mirisom prijeko potrebnog nektara i – peludi... Šafran ne uspijeva u sjeni, voli svijetle prozračne šume i proplanke, ujutro se cvijet otvara a navečer zatvara. Vrlo je osjetljiv i ako je dan oblačan bez sunca, cvjetovi se neće otvoriti. Naprotiv kada se sunce počne pojavljivati, tj. na najmanji tračak sunca – šafran počinje otvarati cvjetove, pokazujući svoje unutarnje dijelove prelijepog cvijeta u kombinaciji žuto-ljubičastih nijansi boja, koje samo priroda može "osmisliti"...... Pozdrav........schumy ![]() |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
Cikas ![]() Mladi grm ![]() ![]() ZLATNI DONATOR Pridružen: 20 Veljača 2011 Status: Offline Bodovi: 499 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
schumy... hvala ti na ovom opširnom opisu šafrana!
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
![]() |
||
schumy ![]() Pustio korijenje ![]() ![]() Pridružen: 26 Kolovoz 2011 Status: Offline Bodovi: 465 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Cikas, zahvaljujem, imaš lijepi "nick" - cikas-palma je meni najljepša vrsta palme, moja se teškom mukom održava na životu već 10-tak godina.... Navrati opet na ovaj podforumski ogranak, biti će tih napisa još! Pozdrav.....schumy |
||
**za čistu prirodu i obilje pčelica
|
||
![]() |
||
dijana7566 ![]() Neukroćena biljka ![]() DONATOR Pridružen: 25 Veljača 2011 Lokacija: Osijek Status: Offline Bodovi: 3643 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
|
Jako, jako zanimljivo. Zahvaljujem na trudu za ovako opširnim opisima.
|
||
Pozdrav iz Osijeka
|
||
![]() |
Odgovori ![]() |
Stranica <1234> |
Tweet
|
Pređi na drugi forum | Forumska ovlaštenja ![]() Vi ne možete objavljivati nove teme na ovom forumu Vi ne možete odgovarati na teme Vi ne možete brisati vaše poruke Vi ne možete urediti svoje poruke Vi ne možete dodati anketu Vi ne možete glasati u anketi |